Міністерство освіти і науки України
ДЕРЖАВНИЙ ВИЩИЙ НАВЧАЛЬНИЙ ЗАКЛАД
«НАЦІОНАЛЬНИЙ ГІРНИЧИЙ УНІВЕРСИТЕТ»

Кафедра філософії і педагогіки

Приходько В.В.

РОБОЧА ПРОГРАМА НАВЧАЛЬНОЇ  ДИСЦИПЛІНИ
«ПЕДАГОГІКА ВИЩОЇ ШКОЛИ»
для магістрів спеціальності 011 «Науки про освіту»

Дніпропетровськ
НГУ
2016

Приходько В.В. Робоча програма навчальної дисципліни  «Педагогіка вищої школи» для магістрів спеціальності 011 «Науки про освіту» / В.В. Приходько ; Нац. гірн. ун-т., каф. філософії і педагогіки. – Д. : НГУ, 2016. – __ с.

Розглянуто і затверджено методичною комісією за спеціальністю 011 «Науки про освіту» (протокол №5 від 24.05.2016).

ЗМІСТ

Розділ	Стор.	
1. Вступ	4	
2. Галузь використання	4	
3. Нормативні посилання	5	
4. Обсяг дисципліни	5	
5. Форма підсумкового контролю	5	
6. Базові дисципліни та дисципліни, що забезпечуються	5	
7. Результати навчання за дисципліною	6	
8. Тематичний план та розподіл обсягу за видами навчальної діяльності	6	
9. Вимоги до індивідуальних завдань	9	
10. Завдання для самостійної роботи здобувача	9	
11. Вимоги до засобів діагностики, методи та критерії оцінювання навчальних досягнень	9	
12. Вимоги до комплексу навчально-методичного забезпечення навчальної дисципліни	12	
13. Обов’язковий тезаурус	12	
14. Рекомендована література	14	

1. Вступ

Програмні результати підготовки магістра педагогіки вищої школи визначені в стандарті вищої освіти [3]. 
В освітньо-професійній програмі магістра спеціальності 011 «Науки про освіту» Державного ВНЗ «Національний гірничий університет» [1] здійснено розподіл програмних результатів навчання за видами навчальної діяльності здобувача. До дисципліни «Педагогіка вищої школи» віднесені такі результати навчання:

ПРС1 Визначати можливості вищої освіти та розробляти на цій основі індивідуальних траєкторій розвитку здобувачів	
ПРС3  Реалізувати освітньо-професійні та освітньо-наукові програми підготовки фахівців з вищою освітою	
ПРС5  Розробляти інноваційні технології у сфері вищої освіти	
ПРС6  Виконувати наукові дослідження з проблем вищої освіти	
ПРС9  Організувати навчальний процес, наукову та виховну діяльність науково-педагогічних працівників	
ПРС20 Формувати дидактичну систему	
ПРС21 Створювати науково-методичне забезпечення навчального процесу	
ПРС22 Проектувати середовище вищої освіти, що забезпечує якість освітнього процесу	

Реалізація мети вимагає декомпозиції програмних результатів навчання в дисциплінарні, та відбір змісту навчальної дисципліни за цим критерієм.
Вимоги до структури робочих програми дисциплін подані в [2].

2. Галузь використання

Робоча програма поширюється на кафедри, яким доручено викладання навчальної дисципліни наказом ректора. 

Робоча програма призначена для: 
•	реалізації компетентнісного підходу при формуванні структури та змісту дисципліни;
•	визначення інформаційної бази для формування засобів діагностики;
•	внутрішнього та зовнішнього контролю якості підготовки фахівців;
•	акредитації освітньої програми за спеціальністю.

Робоча програма встановлює:
–	форму підсумкового контролю;
–	базові дисципліни та дисципліни, що забезпечуються;
–	позначення фізичних величин;
–	результати навчання за дисципліною та їх рівень складності;
–	тематичний план та розподіл обсягу за видами навчальної діяльності
–	вимоги до структури і змісту курсового проекту;
–	завдання для самостійної роботи здобувача;
–	вимоги до засобів діагностики, методи та критерії оцінювання навчальних досягнень;
–	вимоги до комплексу навчально-методичного забезпечення навчальної дисципліни;
–	основний тезаурус дисципліни.

3. Нормативні посилання

Робоча програма дисципліни розроблена на основі таких нормативних документів:
1. Освітня програма підготовки магістра за спеціальністю 011 «Науки про освіту» / М-во освіти і науки України, Нац. гірн. ун-т. – Д. : НГУ, 2016. –  ____ с. 
2. Постанова Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 р. № 1187 з Ліцензійними умовами провадження освітньої діяльності закладів освіти (постанова КМ України від 30 грудня 2015 р. № 1187  «Ліцензійні умови провадження освітньої діяльності закладів освіти».
3. Стандарт вищої освіти підготовки бакалаврів спеціальності 011 «Науки про освіту». – Затверджено і введено в дію наказом МОН України від ХХ.ХХ.ХХ № ______.

4. Обсяг дисципліни

Загальний обсяг – 6 кредити ЄCTS (180 академічних годин).

5. Форма підсумкового контролю

Залік за результатами поточного контролю та виконання комплексної контрольної роботи (за необхідності).

6. Базові дисципліни

Педагогіка вищої школи;
Теоретичні основи освітнього процесу і педагогіки;
Соціально-психологічні основи педагогіки у вищій освіті;
Проектування вищої освіти; 
Системний підхід до забезпечення якості освітньої діяльності та якості вищої освіти;
Інформаційні технології професійної діяльності освітян; 
Задачі та проблеми наук про освіту;
Філософсько-методологічні основи наукових досліджень та інноваційних технологій в освіті.

7. Результати навчання за дисципліною.

Шифр та зміст результатів навчання за освітньо-професійною програмою	Шифр та зміст результатів навчання за дисципліною	
ПРС1 Визначати можливості вищої освіти та розробляти на цій основі індивідуальних траєкторій розвитку здобувачів	РНпвш1.  Знати і розуміти зміст методів ПВШ у навчально-виховному процесі
РНпвш2. Визначати шляхи удосконалення управління навчально-виховним процесом згідно особливостей ПВШ	
ПРС3  Реалізувати освітньо-професійні та освітньо-наукові програми підготовки фахівців з вищою освітою	РНпвш3. Формувати частку номенклатури нормативних документів рівня ВНЗ, заснованих на положеннях ПВШ
РНпвш4. Створювати нормативні документи рівня вищого навчального закладу з використанням положень ПВШ	
ПРС5  Розробляти інноваційні технології у сфері вищої освіти	РНпвш5. Здійснювати планування та організацію навчального процесу на основі освітніх інноваційних технологій
РНпвш6. Організовувати виховний процес на основі інноваційних технологій 	
ПРС6  Виконувати наукові дослідження з проблем вищої освіти	РНпвш7. Здійснювати планування і проведення наукових досліджень з ПВШ	
ПРС9  Організувати навчальний процес, наукову та виховну діяльність науково-педагогічних працівників	РНпвш8. Організовувати освітній і виховний процес з урахуванням результатів проведених досліджень	
ПРС20 Формувати дидактичну систему	РНпвш9. Використовувати знання з ПВШ під час організації навчального процесу та реалізації програм вищої освіти	
ПРС21 Створювати науково-методичне забезпечення навчального процесу	РНпвш10. Створювати методичні рекомендації до забезпечення змісту та структури навчально-виховного процесу	
ПРС22 Проектувати середовище вищої освіти, що забезпечує якість освітнього процесу	РНпвш11. Створювати педагогічні умови навчально-виховного процесу
РНпвш12. Популяризувати надбання і традиції національної вищої школи	

8. Тематичний план та розподіл обсягу за видами навчальних занять

Види, тематика навчальних занять, шифри дисциплінарних результатів навчання 	Обсяг, години	
	ауд.	СРС	разом	
ЛЕКЦІЇ	
РНпвш1.  Знати і розуміти зміст методів ПВШ у навчально-виховному процесі
	1	1	2	
1.1. Рушійні сили, логіка навчального процесу				
1.2. Мотиви навчання				
1.3. Структура процесу оволодіння знаннями, уміннями й навичками, формування компетентності				
1.4. Інтенсифікація навчально-виховного процесу				
РНпвш2. Визначати шляхи удосконалення управління навчально-виховним процесом згідно особливостей ПВШ	1	1	2	
2.1. Закони навчання, їх сутність				
2.2.  Загальні закономірності навчально-виховного процесу				
2.3. Принципи навчання у вищій школі				
РНпвш3. Формувати частку номенклатури нормативних документів рівня ВНЗ, заснованих на положеннях ПВШ	1	1	2	
3.1. Розвиток і становлення організаційних форм навчання				
3.2. Типологія і характеристика методів навчання				
3.3. Дидактичні вимоги до вибору методів навчання				
РНпвш4. Створювати нормативні документи рівня вищого навчального закладу з використанням положень ПВШ	2	2	4	
4.1. Вимоги до нормативних документів рівня ВНЗ для сприяння формуванню навчальної діяльності здобувачів вищої освіти				
4.2. Позитивні та  негативні фактори ВНЗ, що впливають на формування навчальної діяльності				
4.3. Погодження положень та стандартів рівня ВНЗ з урахуванням забезпечення між предметних зв’язків				
РНпвш5. Здійснювати планування та організацію навчального процесу на основі освітніх інноваційних технологій	2	2	4	
5.1. Освітні інноваційні технології в західних університетах (на прикладі США)				
5.2. Освіта і підготовка у змісті професійних компетентностей здобувачів вищої освіти				
5.3. Освітні інноваційні технології у викладанні при проведенні лекцій, практичних і семінарських занять				
5.4. Освітні інноваційні технології у розробці і розв’язанні проблемних педагогічних ситуацій 				
5.5. Освітні інноваційні технології при організації контрольних заходів				
РНпвш6. Організовувати виховний процес на основі інноваційних технологій	1	1	2	
6.1. Виховання та освіта: поміж Сократом і Платоном				
6.2.  Зміст максими: Чи потрібно «готувати солдатів до минулої війни?»				
6.3. Від радянської до сучасної системи виховання студентської молоді				
РНпвш7. Здійснювати планування і проведення наукових досліджень з ПВШ	2	2	4	
7.1. Вивчення механізму розуміння, як умови розгортання навчальної діяльності				
7.2. Від теми адаптації до навчальної діяльності студентів				
7.3. Форми й види науково-дослідної роботи здобувачів вищої освіти				
РНпвш8. Організовувати освітній і виховний процес з урахуванням результатів проведених досліджень	2	2	4	
8.1. Схема освіти людини як топіка актуальних наукових досліджень з ПВШ				
8.2. Вимоги до вдосконалення освітнього і виховного процесу (з урахуванням принципів освіти В. Розанова)				
8.3. Вдосконалення освітнього і виховного процесу відповідно до вимог особистісне орієнтованих виховання та освіти				
РНпвш9. Використовувати знання з ПВШ під час організації навчального процесу та реалізації програм вищої освіти	1	1	2	
9.1. Формування стилю педагогічної діяльності на основі використання знань з ПВШ				
9.2. Залучення надбань культури (науки та релігії) під час організації навчально-виховного процесу				
9.3. Подолання негативних факторів ВНЗ, встановлених в результаті наукових досліджень				
РНпвш10. Створювати методичні рекомендації до забезпечення змісту та структури навчально-виховного процесу	1	1	2	
10.1. Види навчальних книг: їх особливості				
10.2. Підручники і навчальні посібники				
10.3. Конспекти лекцій і довідкові матеріали				
10.4. Методичні рекомендації				
РНпвш11. Створювати педагогічні умови навчально-виховного процесу	1	1	2	
11.1. Поняття про педагогічні умови навчально-виховного процесу				
11.2. Алгоритми розроблення та реалізації сприятливих педагогічних умов навчально-виховного процесу				
РНпвш12. Популяризувати надбання і традиції національної вищої школи	1	1	2	
12.1. Вивчення , узагальнення та використання змісту наукових досліджень  з проблем ПВШ				
12.2. Вивчення , узагальнення та використання передового педагогічного досвіду  з проблем ПВШ				
СЕМІНАРСЬКІ ЗАНЯТТЯ	
РНпвш4. Створювати нормативні документи рівня вищого навчального закладу з використанням положень ПВШ
акредитації освітніх програм
РНпвш5. Здійснювати планування та організацію навчального процесу на основі освітніх інноваційних технологій
РНпвш7. Здійснювати планування і проведення наукових досліджень з ПВШ
РНпвш8. Організовувати освітній і виховний процес з урахуванням результатів проведених досліджень	56	92	148	
Семінар 1. Позитивні та  негативні фактори ВНЗ, що впливають на формування навчальної діяльності
Семінар 2. Освітні інноваційні технології у розробці і розв’язанні проблемних педагогічних ситуацій
Семінар 3. Механізм розуміння, як умова розгортання навчальної діяльності				
РАЗОМ	72	108	180	
Лекції	16	16	32	
Семінарські заняття	56	92	148	

9. Вимоги до індивідуальних завдань

9.1. Індивідуальне завдання «Реферат за тематикою програмних результатів навчання»  має на меті:
•	підвищувати понятійно-аналітичний рівень знань;
•	формувати загальнокультурну обізнаність студентів; 
•	виховувати в них уміння самостійно аналізувати різноманітні суспільно-політичні та культурні явища сучасності, висловлювати своє ставлення до них;
•	засвоєння студентами методів ведення обґрунтованої полеміки; 
•	розвивати творчий підхід до класифікації, систематизації й узагальнення наукових відомостей;
•	оволодіння технікою публічного виголошення (доповіді) результатів аналітичного огляду джерел інформації. 
9.2. У рефератах має бути відображено розгляд основних програмних результатів навчання. Завдання на підготовку реферату передбачає аналіз і узагальнення джерел інформації, рекомендованих для висвітлення обраної теми, зіставлення поглядів на проблему різних авторів, формулювання та аргументацію власної позиції.
9.3. Захист реферату відбувається в процесі презентації його основних положень на семінарі або під час співбесіди з викладачем.
9.4. Відповідальність за організацію підготовки рефератів несе кафедра, що зобов’язана створити для цього відповідні умови, надавати необхідне методичне та інформаційне забезпечення.

10. Завдання для самостійної роботи студента

Основні завдання для самостійної роботи:
1) попереднє опрацювання інформаційного забезпеченням за кожним модулем (темою);
2) підготовка до поточного контролю - розв’язання завдань самоконтролю за кожною темою;
3) виконання індивідуального завдання;
4) підготовка до захисту індивідуального завдання;
5) підготовка до підсумкового контролю. 

11. Вимоги до засобів діагностики, критерії 
та процедури оцінювання навчальних досягнень

11.1. Вимоги до засобів діагностики
Інформаційною базою для формування засобів діагностики (тестів відкритого чи закритого типу) має бути система компетентностей, що передбачена даною програмою. 
Тест складається із завдання й еталона. Еталон являє собою зразок повного й правильного рішення.
Параметри тесту – ступінь складності та число суттєвих операцій.
Ступінь складності тесту має відповідати очікуваним результатам навчання, які здобувач повинен демонструвати певними діями під час контрольних заходів (відтворювати, описувати, позначати, називати, зображувати, засвоювати суть, розуміти зміст, розрізняти, порівнювати,ідентифікувати, вибирати, доводити, свідомо використовувати, змінювати, вирішувати, знаходити, пояснювати, розраховувати, аналізувати, диференціювати, охоплювати,відокремлювати, протиставляти, синтезувати, складати, розробляти, розвивати, по новому формулювати, планувати, генерувати, оцінювати, визначати, інтерпретувати, критикувати, прогнозувати).
Число суттєвих операцій – це кількість дій, що мають принципове значення для одержання правильного результату (кроки алгоритму виконання,  розрахункові схеми, визначення понять, параметри та їх застосування). Розрахунок числа суттєвих операцій ведеться відповідно до еталона. 
Еталонами виконання завдань можуть бути фрагменти навчальної, науково-технічної літератури та інші джерела. У цьому випадку необхідно подати перелік точних посилань на відповідні джерела (бібліографічний опис видання, координати еталону – посилання на сторінку, абзац).
Комплект тестів у повному описі (завдання та еталон) за всіма дисциплінарними компетенціями затверджується кафедрою та входить до складу документації методичного забезпечення.
Для надання прозорості змісту засобів діагностики узагальнені завдання повинні бути доступними студентам протягом усього періоду навчання.

11.2. Критерії та процедури оцінювання навчальних досягнень здобувачів
Об’єктивне оцінювання результатів виконаних завдань можливе (як і будь-яке інше вимірювання) лише при їх зіставленні з еталонами.
Поопераційне зіставлення відповідей з еталоном дозволяє об’єктивно встановити якість виконання завдань з позиції рівня досягнень, тобто частку правильно виконаних суттєвих операцій до їх загальної кількості.
Процес оцінювання суттєво спрощується, якщо за кількість суттєвих операцій брати лише кроки алгоритму виконання завдань.
Для надійності діагностики кількість суттєвих операцій в еталонах має  бути не менше 30-ти. Зміст еталонів повинен відповідати програмі дисципліни щодо ступеню складності навчальних компетентностей.
Критерії якості виконання курсового проекту:
Максимальна оцінка виставляється за таких умов:
•	об’єктивне висвітлення стану питання на базі творчого використання сучасних джерел інформації;
•	оригінальність прийнятих у проекті (роботі) технічних, технологічних, організаційних та управлінських рішень; 
•	практичне значення результатів; 
•	обґрунтування рішень і пропозицій відповідними розрахунками; 
•	повнота структури розрахунків (постановка завдання, розрахункова схема, виконання завдання, оцінювання результатів);
•	всебічність аналізу отриманих результатів (надійність системи, ефективність системи, безпека, вплив на довкілля тощо);
•	органічний зв’язок змісту пояснювальної записки з графічною частиною; 
•	наявність посилань на джерела інформації;
•	уникнення зайвої описовості, дублювання, стереотипних рішень, які не впливають на суть і точність отриманих результатів;
•	використання прикладних пакетів комп’ютерних програм;
•	оформлення пояснювальної записки відповідно до чинних стандартів;
•	загальна й професійна грамотність, лаконізм і логічна послідовність викладу матеріалу;
•	якість оформлення;
•	самостійність виконання (з’ясовується під час захисту).

11.3. Оцінювання результатів навчання з дисципліни
Результати навчання виявляють через визначення рівня сформованості компетентностей, що слугує критерієм оцінювання за схемою додатка до диплома європейського зразка:

Шкали оцінювання навчальних досягнень здобувачів вищої освіти

Рівень досягнень / Marks, %	Оцінка / Grade	
Національна диференційована шкала	
90 – 100	Відмінно / Excellent	
74 – 89	Добре / Good	
60 – 73	Задовільно / Satisfactory	
1 – 59	Незадовільно / Fail	
Шкала ECTS	
90 – 100	A	
82 – 89	B	
74 – 81	C	
64 – 73	D	
60 – 63	E	
35 – 59	Fx	
1 – 34	F	

Рівень сформованості результатів навчання здобувача визначають на основі аналізу відповіді, користуючись формулою:
%,
де – число правильних відповідей або виконаних суттєвих операцій на базі до еталонів рішень; 
 – загальна кількість запитань або суттєвих операцій еталону рішень.

Інтегральний рівень досягнень студента у засвоєнні матеріалу з дисципліни в цілому обчислюється як середньозважене значення досягнень, продемонстрованих під час кожного контрольного заходу: 
 % ,
де  – число змістових модулів;  
– рівень досягнень за i-м модулем, %; 
– обсяг i-го модуля, включаючи індивідуальне завдання; 
– загальний обсяг дисципліни.

12. Вимоги до комплексу навчально-методичного забезпечення дисципліни

Комплекс навчально-методичного забезпечення дисципліни, має бути розташований на сайті кафедри філософії і педагогіки та повинен містити [2]:
1)	робочу програму дисципліни;
2) навчальний контент (інформаційне забезпечення лекцій);
3) методичне забезпечення семінарських занять; 
4) матеріали методичного забезпечення самостійної роботи студента щодо:
4.1) попереднього опрацювання інформаційного забезпеченням за кожним модулем (темою);
4.2) розв’язання завдань самоконтролю за кожною темою
4.3) виконання індивідуального завдання;
4.4) підготовки до захисту індивідуального завдання;
4.5) підготовки до підсумкового контролю;
5) завдання для поточного та підсумкового контролю рівня сформованості дисциплінарних компетентностей;
6) завдання для комплексної контрольної роботи;
7) завдання для  післяатестаційного моніторингу рівня сформованості дисциплінарних компетентностей.

13. Обов’язковий тезаурус

акредитація освітньої програми – оцінювання освітньої програми та/або освітньої діяльності вищого навчального закладу за цією програмою на предмет відповідності стандарту вищої освіти; спроможності виконати вимоги стандарту та досягти заявлених у програмі результатів навчання; досягнення заявлених у програмі результатів навчання; 
атестація - це встановлення відповідності засвоєних здобувачами вищої освіти рівня та обсягу знань, умінь, інших компетентностей вимогам стандартів вищої освіти;
види навчальної діяльності здобувача – навчальні дисципліни, практики, індивідуальні завдання;
вища освіта – сукупність систематизованих знань, умінь і практичних навичок, способів мислення, професійних, світоглядних і громадянських якостей, морально-етичних цінностей, інших компетентностей, здобутих у вищому навчальному закладі у відповідній галузі знань за певною кваліфікацією на рівнях вищої освіти, що за складністю є вищими, ніж рівень повної загальної середньої освіти;
дисциплінарні компетентності – деталізовані компетентності освітньої програмиі як результат декомпозиції програмних результатів навчання;
засоби діагностики – документи, що затверджені в установленому порядку, та призначені для встановлення ступеню досягнення запланованого рівня сформованості компетентностей студента при контрольних заходах;
здобувачі вищої освіти – особи, які навчаються у вищому навчальному закладі на певному рівні вищої освіти з метою здобуття відповідного ступеня і кваліфікації;
змістовий модуль – сукупність умінь, знань, цінностей, які забезпечують реалізацію певної компетентності;
знання - осмислена та засвоєна суб’єктом наукова інформація, що є основою його усвідомленої, цілеспрямованої діяльності. Знання поділяються на емпіричні (фактологічні) і теоретичні (концептуальні, методологічні);
інтегральна компетентність - узагальнений опис кваліфікаційного рівня, який виражає основні компетентностні характеристики рівня щодо навчання та/або професійної діяльності;
інформаційне забезпечення навчальної дисципліни – засоби навчання, у яких системно викладено основи знань з певної дисципліни на рівні сучасних досягнень науки і культури, опора для самоосвіти і самонавчання (підручники; навчальні посібники, навчально-наочні посібники, навчально-методичні посібники, хрестоматії, словники, енциклопедії, довідники тощо);
компетентність/компетентності (за НРК) – здатність особи до виконання певного виду діяльності, що виражається через знання, розуміння, уміння, цінності, інші особисті якості;
магістр - це освітній ступінь, що здобувається на другому рівні вищої освіти та присуджується вищим навчальним закладом у результаті успішного виконання здобувачем вищої освіти відповідної освітньої програми. Ступінь магістра здобувається за освітньо-професійною або за освітньо-науковою програмою. Обсяг освітньо-професійної програми підготовки магістра становить 90-120 кредитів ЄКТС, обсяг освітньо-наукової програми - 120 кредитів ЄКТС. Освітньо-наукова програма магістра обов’язково включає дослідницьку (наукову) компоненту обсягом не менше 30 відсотків;
методичне забезпечення навчальної дисципліни – рекомендації до супроводження навчальної діяльності студента за всіма видами навчальних занять, що містить, у тому числі інформацію щодо засобів та процедури контрольних заходів, їх форми та змісту, методів розв’язання вправ, джерел інформації;
навчальна дисципліна – сукупність модулів, що підлягає підсумковому контролю; 
освітній процес – це інтелектуальна, творча діяльність у сфері вищої освіти і науки, що провадиться у вищому навчальному закладі (науковій установі) через систему науково-методичних і педагогічних заходів та спрямована на передачу, засвоєння, примноження і використання знань, умінь та інших компетентностей у осіб, які навчаються, а також на формування гармонійно розвиненої особистості.
освітня (освітньо-професійна чи освітньо-наукова) програма – система освітніх компонентів на відповідному рівні вищої освіти в межах спеціальності, що визначає вимоги до рівня освіти осіб, які можуть розпочати навчання за цією програмою, перелік навчальних дисциплін і логічну послідовність їх вивчення, кількість кредитів ЄКТС, необхідних для виконання цієї програми, а також очікувані результати навчання (компетентності), якими повинен оволодіти здобувач відповідного ступеня вищої освіти;
освітня діяльність – діяльність вищих навчальних закладів, що провадиться з метою забезпечення здобуття вищої, післядипломної освіти і задоволення інших освітніх потреб здобувачів вищої освіти та інших осіб;
підсумковий контроль – комплексне оцінювання запланованого рівня сформованості дисциплінарних компетентностей;
поточний контроль – оцінювання засвоєння студентом навчального матеріалу під час проведення аудиторного навчального заняття (опитування студентів на лекціях, перевірка та прийом звітів з виконання лабораторних робіт, тестування тощо);
програма дисципліни – нормативний документ, що визначає зміст навчальної дисципліни відповідно до освітньої програми, розробляється кафедрою, яка закріплена наказом ректора для викладання дисципліни;
результати навчання (Закон України «Про вищу освіту») – сукупність знань, умінь, навичок, інших компетентностей, набутих особою у процесі навчання за певною освітньо-професійною, освітньо-науковою програмою, які можна ідентифікувати, кількісно оцінити та виміряти;
результати навчання (Національна рамка кваліфікацій) – компетентності (знання, розуміння, уміння, цінності, інші особисті якості), які набуває та/або здатна продемонструвати особа після завершення навчання; 
спеціалізація – складова спеціальності, що визначається вищим навчальним закладом та передбачає профільну спеціалізовану освітньо-професійну чи освітньо-наукову програму підготовки здобувачів вищої та післядипломної освіти;
спеціальність – складова галузі знань, за якою здійснюється професійна підготовка; 
стандарт вищої освіти – це сукупність вимог до змісту та результатів освітньої діяльності вищих навчальних закладів і наукових установ за кожним рівнем вищої освіти в межах кожної спеціальності;
уміння - здатність застосовувати знання для виконання завдань та розв’язання задач і проблем. Уміння поділяються на когнітивні (інтелектуально-творчі) та практичні (на основі майстерності з використанням методів, матеріалів, інструкцій та інструментів;
якість вищої освіти – рівень здобутих особою знань, умінь, навичок, інших компетентностей, що відображає її компетентність відповідно до стандартів вищої освіти.

14.  Рекомендована література

14.1. Основна
         1. Кузьмінський А.І. Педагогіка вищої школи : навч. посібник / А.І. Кузьмінський. – К. : Знання, 2005. – 486 с.
2. Приходько В.В.  : навч. посібник / В.В. Приходько ; Нац. гірн. ун-т, каф. транспортних систем і технологій. – Д. : НГУ, 2016. – 125 с.

14.2. Допоміжна
1. Закон України «Про вищу освіту» від 01.07.2014 // Відомості Верховної Ради. – 2014. – № 37, 38.

Навчальне видання

Салов Володимир Олександрович

РОБОЧА ПРОГРАМА НАВЧАЛЬНОЇ  ДИСЦИПЛІНИ
«УПРАВЛІННЯ НАВЧАЛЬНО-ВИХОВНИМ ПРОЦЕСОМ ВИЩОГО НАВЧАЛЬНОГО ЗАКЛАДУ»
для магістрів спеціальності 011 «Науки про освіту»

Видано
у Державному вищому навчальному закладі 
«Національний гірничий університет».
Свідоцтво про внесення до Державного реєстру ДК № 1842 від 11.06.2004
49005, м. Дніпропетровськ, просп. К. Маркса, 19.

Оприлюднено
на сайті Державного вищого навчального закладу «Національний гірничий університет» за адресою
http://www.nmu.org.ua/ua/content/infrastructure/structural_divisions/science_met_centr/skladovi-normativnoi-bazi-v-sferi-osviti-ngu/index.php